1850


 * ======1850 - 1900 ble en av de viktigste periodene i det nyere norske skriftspråket. Det danske skriftspråket ble avløst av norsk skriftspråk, og nordmennene fikk ikke bare et, men to norske skriftspråk. Dette skapte en språksituasjon som var helt særegen, og den har preget mange siden ved det norske samfunnet. ======
 * ======Årene før 1950 årene var preget av diskusjon om det nye norske språket og hvordan det skulle være, og det ble samlet inn prøver av det norske skrift språk. ======
 * ======1950- Iverksettingens tid: ideen om et eget norsk skriftspråk blir satt ut i livet. ======
 * ======Romantikken var den sentrale ideologiske drivkraften bak arbeidet med å utvikle et eget norsk skriftspråk, den la vekt på at det var en viktig sammenheng mellom folket og språket. ======
 * ======Nordmennene ville ha sitt eget skrift språk, endelig var vi frie fra Danmark. De mente at ett av kjennetegnene på en selvstendig nasjon var eget skriftspråk. ======
 * ======Ivar Aasen ville finne dialekter i Norge som stammet fra Norgesveldet og tiden før 1350. Dialektene fant han altså i bygdene, og det var de han ville basere Norges nye språk på. ======
 * ======Knud Knutsen baserte det nye norske språket han utarbeidet på hvordan embetsmennene på Eidsvoll snakket og skrev. ======
 * ====== Aasen og Knudsen var begge preget av opplysningstiden og begge ønsket at Nordmennene skulle ha et skrift språk de følte seg hjemme i. ======
 * ======Aasen kom ut med bøkene Det Norsk folkespråks grammatikk(1848) og Ordbok over det Norske Folkespog(1850). Disse var resultatet på den fire års lange reisen igjennom Norge for å samle informasjon om det norske skriftspråk. ======
 * ======Aasen var den første som kom ut med forslag til hvordan det norske skriftspråk skulle være. Det gjorde han i boka Prøver af Landsmaalet i Noreg(1853). ======
 * ======Landsmålet ble senere kalt ny norsk og det lignet litt mer på norrønt. ======
 * ======Aasen ville ikke at det mangfoldige talemålet skulle komme til utrykk i skriftspråket. ======
 * ======Språket Aasen ”lagde” hadde to hovedprinsipper. Det første var måten man skrev det på som skulle stamme/ligne på norrønt. Det andre var at språket skulle ha en viss grad av dialekt og slik man pratet i dag i språket. Han brukte både de etymologiske og de ortofone prinsippene i språket. ======
 * ======<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px; line-height: 24px;">Aasen stod for bondespråket og Knudsen for embetsmenns språket eller overklassen språket. ======
 * ======<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px; line-height: 24px;">Knudsen kom med Landsmålet, som var å bruke det danske språket vi hadde men bare fornorske. ======
 * ======<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px; line-height: 24px;">Ved Knudsens tok det lengre tid før det slo igjennom. Han var ikke like populær med en gang, embetsmennene mente at det var tull å prøve å fornorske dansken. ======
 * ======<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px; line-height: 24px;"> Riksmålet ble ikke ikke godtatt før i slutten av 1800 tallet. ======
 * ======<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px; line-height: 24px;">Knudsen var opptatt av talespråket. I 1876 kom boken Den landsgyldige norske utale ut. ======
 * ======<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px; line-height: 24px;"> 1887 ble det sendt ut en regel i Norge som sa at talemålet i skolen skulle være ”det dannede talespråk” altså Riksmålet. ======
 * ======<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px; line-height: 24px;"> Vinje var en av dem som fikk Aasens skriftspråk ut i ”livet”. Han praktiserte det mye i bladet sitt Dølen hvor han skrev dikt og annet. Han var på en måte den som gjorde Aasens skriftspråk kjent. ======
 * ======<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px; line-height: 24px;">Jamstillingsvedtaket av 1885 likestilte riksmålet og landsmålet. ======
 * ======<span style="font-family: Arial,Helvetica,sans-serif; font-size: 16px; line-height: 24px;"> Riksmålet ble senere kalt bokmål, og landsmål ble senere kalt ny norsk. ======