Språkhistorie+fra+1850

**Skriftspråkets nye tid**
- Årene før 1950 årene var preget av diskusjon om det nye norske språket og hvordan det skulle være, og det ble samlet inn prøver av det norske skrift språk. - 1950- Iverksettingens tid: ideen om et eget norsk skriftspråk blir satt ut i livet. - Romantikken var den sentrale ideologiske drivkraften bak arbeidet med å utvikle et eget norsk skriftspråk, den la vekt på at det var en viktig sammenheng mellom folket og språket. - Nordmennene ville ha sitt eget skrift språk, endelig var vi frie fra Danmark. De mente at ett av kjennetegnene på en selvstendig nasjon var eget skriftspråk. - Ivar Aasen ville finne dialekter i Norge som stammet fra Norgesveldet og tiden før 1350. Dialektene fant han altså i bygdene, og det var de han ville basere Norges nye språk på. - Knud Knutsen baserte det nye norske språket han utarbeidet på hvordan embetsmennene på Eidsvoll snakket og skrev. - Aasen og Knudsen var begge preget av opplysningstiden og begge ønsket at Nordmennene skulle ha et skrift språk de følte seg hjemme i. - Aasen kom ut med bøkene Det Norsk folkespråks grammatikk(1848) og Ordbok over det Norske Folkespog(1850). Disse var resultatet på den fire års lange reisen igjennom Norge for å samle informasjon om det norske skriftspråk. - Aasen var den første som kom ut med forslag til hvordan det norske skriftspråk skulle være. Det gjorde han i boka Prøver af Landsmaalet i Noreg(1853). - Landsmålet ble senere kalt ny norsk og det lignet litt mer på norrønt. - Aasen ville ikke at det mangfoldige talemålet skulle komme til utrykk i skriftspråket. - Språket Aasen ”lagde” hadde to hovedprinsipper. Det første var måten man skrev det på som skulle stamme/ligne på norrønt. Det andre var at språket skulle ha en viss grad av dialekt og slik man pratet i dag i språket. Han brukte både de etymologiske og de ortofone prinsippene i språket. - Aasen stod for bondespråket og Knudsen for embetsmenns språket eller overklassen språket. - Knudsen kom med Landsmålet, som var å bruke det danske språket vi hadde men bare fornorske. - Ved Knudsens tok det lengre tid før det slo igjennom. Han var ikke like populær med en gang, embetsmennene mente at det var tull å prøve å fornorske dansken. - Riksmålet ble ikke godtatt før i slutten av 1800 tallet. - Knudsen var opptatt av talespråket. I 1876 kom boken Den landsgyldige norske utale ut. - 1887 ble det sendt ut en regel i Norge som sa at talemålet i skolen skulle være ”det dannede talespråk” altså Riksmålet. - Vinje var en av dem som fikk Aasens skriftspråk ut i ”livet”. Han praktiserte det mye i bladet sitt Dølen hvor han skrev dikt og annet. Han var på en måte den som gjorde Aasens skriftspråk kjent. - Jamstillingsvedtaket av 1885 likestilte riksmålet og landsmålet.